Litteratursammendrag

1. utgave 2009 Gunnar Liestøl, Anders Fagerjord og Gisle Hannemyr Cappelen Akademiske forlag
 * // ”Sammensatte tekster – arbeid med digital kompetanse i skolen” //**

I begrepet ”//sammensatt tekst//” viser ikke ordet ”//tekst//” kun til skrift. Det viser også til andre tegn- og representasjonsformer; bilder, lyd (musikk, sang, tale), levende bilder (film, video, animasjon). Alle disse kalles teksttyper (modaliteter), og en sammensatt tekst oppstår når vi setter sammen to eller flere av disse. Formålet med sammensatte tekster er å skape effektive og meningsrike uttrykk som tjener situasjonen de benyttes i, enten det er i et klasserom, på tv, eller i kommunikasjon med mobiltelefoner. Når man skal kommunisere med sammensatte tekster må man beherske kombinasjonen av teksttypene og hvordan de skaper mening i samspill med hverandre. Elever i skolen produserer selv sammensatte tekster f.eks. når de lager PowerPoint-presentasjoner. Her kombinerer de bilder (scannet fra fagbøker eller hentet fra nettet), egenprodusert skrift, videoer (hentet fra YouTube eller laget selv), musikk/lyd osv. Sammensatte tekster har eksistert siden skriften oppstod. Det er spesielt digitaliseringen de siste årene, som har forandret forholdene for hvordan vi lager og bruker sammensatte tekster i dag, i motsetning til før i tida.
 * Kapittel 1: Sammensatte tekster **

Statiske teksttyper er de teksttypene som står stille: skrift og ulike former for stillbilder. De fleste forskjeller mellom talespråk og skriftspråk kommer av at skriften står stille, mens det talte ordet forsvinner så snart det er uttalt. I forhold til bilder: Kunstteoretikeren Ernst Gombrich argumenterte for at vi mennesker må ha lært oss ”skjemaer” for hvordan forskjellige ting ser ut. Slik har vi et skjema for fjell, et for hund og et for katt, et for stol osv. Disse skjemaene er såpass abstrakte at de tillater at vi ser at svært forskjellige avbildninger forestiller det samme. Når vi opplever at et bilde ”ligner”, så skaper det sanseinntrykk som tilsvarer sanseinntrykk av konturer, farger og overflater vi kjenner igjen, og som passer med skjemaer vi har lært oss tidligere. // Denotasjon // er ords grunnbetydning, den man finner i en ordbok. // Konnotasjon // er de ”medbetydningene” et ord har. Eks: i Norge vil de fleste når de hører ordet ”påske” tenke på hyttetur på fjellet, ski, sjokolade, appelsin. Disse konnotasjonene er spesielle for norsk kultur. I mange andre lang vil man kanskje heller tenke på det religiøse innholdet i høytiden. Det er viktig å ikke veksle konnotasjoner med private assosiasjoner.
 * Kapittel 2: Statiske teksttyper **

De dynamiske teksttypene forandrer seg over tid: levende bilder, tale, musikk og andre lyder. Disse teksttypene gjengir verden svært likt slik vi opplever den med sansene våre, og brukes til å vise oss inntrykk vi ellers ikke ville hørt og sett. Når tekstene er foranderlige, stiller de krav til oppmerksomhet og hukommelse. Ikke like lett å gå tilbake og ta noe om igjen, slik som vi kan gjøre når vi leser. Levende bilder er spesielt egnet til å gjengi bevegelse og tid. Siden levende bilder forandrer seg over tid, kan de illustrere forandring over tid direkte. Tiden kan bli synlig.
 * Kapittel 3: Dynamiske teksttyper **

Alle tekster, uansett teksttype, er ikke bare tilpasset kommunikasjonssituasjonen, men den får også mening fra selve situasjonen. De ulike delene av en sammensatt tekst har med seg ulike konnotasjoner. Om de passer sammen kaller vi det //harmoni//, kolliderer de kaller vi det //dissonans//. Noen ganger er bilder mest til pynt, det kaller vi //akkompagnement//. Om ulike teksttyper i en sammensatt tekst har hver sin del av et budskap, kaller vi det //polyfoni//. Gunther Kress og Theo van Leeuwen mener at enhver tekst er blitt til gjennom fem produksjonsfaser, som alle er med på å påvirke meningsinnholdet:
 * Kapittel 4: Når tekster settes sammen **
 * En tekst forholder seg til et tema (//diskurs//) – eks: innvandringsdebatt, familieøkonomi. Diskursen setter rammer for hva som skal og kan sies, og for hvordan det vil bli tolket.
 * Diskursen formidles så gjennom en bestemt //modus// (teksttype) – eks: bilde, skrift, film.
 * Den modusen som er valgt må så realiseres i et bestemt materiale (//medium//). Når diskursen er uttrykt gjennom en modus, og realisert i et materiale har vi en //design/prototyp// – eks: arkitekttegning, et mønster for et klesplagg.
 * Designet, også kalt oppskriften, blir så realisert og masseprodusert i //produksjonen//. Her bestemmes f.eks. farger- eller svart-hvitt-bilder, størrelsen på sidene, hva slags papir og innbinding.
 * // Distribusjon // er den siste fasen – eks: kringkasting, boktrykk, CD.

Digitaliseringen at teksttypene har gjort det enkelt for hvem som helst å sette sammen ulike statiske og dynamiske tekstdeler til et sammensatt hele. Vi kan kombinere teksttypene på nye måter, og leseren kan bli en ”bruker” og få en mer aktiv rolle i tilegnelsen av informasjon. I skolen møter vi stadig nye former for digitale læremidler og nye krav til digital kunnskap. For å mestre denne situasjonen trenger vi digital kompetanse og digitale ferdigheter. Romaner, filmer og de fleste fagtekster følger en bestemt rekkefølge fra begynnelse til slutt. Datamaskinen kan imidlertid programmeres til å reagere på brukerens handlinger, og lynraskt justere hvordan en digital tekst vises. Dermed kan man for eksempel la en bruker gå rundt i et simulert tredimensjonalt rom, eller la en leser klikke seg rundt i en komplisert hypertekststruktur. De ulike teksttypene kan inkludere hverandre. Lydopptak kan inkludere tale, bilder kan inkludere skrift, osv. // Konvergens // er det at fenomener som tidligere har vært atskilt over tid nærmer seg hverandre. Digitale lærebøker: i tidsrommet 1993-1996 var CD-ROM-plater med fagstoff populære. Men fra 1995 (internettets gjennombrudd) ble CD-ROM-ene erstattet av nettsteder med tilsvarende innhold. Dette er store hypertekster, som sorterer et stoffområde i hovedkategorier og underkategorier. Vanlig med en tekstmengde som tilsvarer en lærebok + store mengder bilder, lydfiler og videosnutter. Digitale skrivebøker: for eksempel tekstbehandling, lysbildeprogrammer (PowerPoint), websider, blogger. Felles for disse forfatterverktøyene er at de i økende grad åpner for å lage sammensatte tekster. Det er viktig at læreren bruker sin pedagogiske og didaktiske vurderingsevne når digitale forfatterverktøy skal brukes. Læreren må være bevisst på hvilke ferdigheter elevene skal øve seg i, og velge et læremiddel deretter. Digitale tavler: for eksempel ”smarte tavler” med skjermer som dekker det meste av en vegg, som kan fungere som skjerm for datamaskin og tv, som kan skrives på med spesielle penner, og som kan lagre et bilde av det som er skrevet på den. Digitale grupperom: for eksempel E-post, wiki, LMS. Dette er samarbeidsverktøy hvor elever kan gi hverandre hjelp og råd, og samarbeide om felles oppgaver ved å kommunisere i digitale medier.
 * Kapittel 5: Digitale sammensatte tekster **

Teksttypene kan deles i kategorier etter tre ulike skiller: verbale og ikke-verbale, auditive og visuelle, og statiske og dynamiske. Konflikten mellom verbale og ikke-verbale teksttyper var den mest utpregete motsetningen frem til oppfinnelsen av levende bilder og lagret lyd. Vårt visuelle sanseapparat (øyet) forholder seg til teksttypene på ulike måter – skrift, bilde og lever bilde (video) er //visuelle.//Vår auditive sans (hørselen) er knyttet opp mot lyd, musikk og tale
 * Kapittel 6: Utvikling av digital kompetanse **

Kunsten å skape presentasjoner, muntlige så vel som skriftlige, kalles //retorikk//. Fremføringen (//actio//) er viktig i retorikken og fremføringen er alltid omgitt av en kontekst som er ikke-verbal: rommet der fremføringen finner sted, talerens utseende og kroppsspråk, situasjonen osv. Retorikken har tradisjonelt fem operasjoner eller faser (dette er de tre første):
 * Kapittel 7: Sammensatte teksters retorikk **
 * Å samle materiale (//inventio//)
 * Å ordne materiale (//dispositio//)
 * Å bestemme seg for konkrete ord og bilder (//elocutio//)

Opphavsrettigheter er spesielt viktig for sammensatte tekster, ettersom vi gjør dem tilgjengelige f.eks. i meder som folk utenfor klasserommet har tilgang til. Når vi henter materiale fra eksterne kilder, må vi sikre oss at vi har de nødvendige rettighetene til å gjøre det à opphavsrettigheter (spesielt de økonomiske og de ideelle). Personvernrettigheten gjelder når det er snakk om bilder av mennesker. ”Åndsverkloven” gjelder i Norge – ”Bern-konvensjonen” gjelder internasjonalt. ”//Creative Commons//” legger opp til at opphavspersoner kan utstyre verk med lisenser som på forhånd gir tillatelse til ulike typer bruk, inklusive tillatelse til å skape adaptasjoner, og til å synkronisere musikk og bilder.
 * Kapittel 8: Å skaffe materiale **